Systematisk liste for Generelle begreber 
Aug 29 2016 14:05:57

Begreb 	Notation 	Synonymer 	Generel definition 	Kommentar 	Kommentar eller begrundelse for ændringer	Ændringsforslag	Kommentar til ændringsforslag	
beskrivelse 	1 	 	mundtlig eller skriftlig formidling af de væsentligste egenskaber ved entitet 	 				
normativ beskrivelse 	1.1 	 	beskrivelse hvis formål er at være retningsgivende 	 				
standard 	1.1.1 	 	normativ beskrivelse af et sæt af kriterier der er accepteret som reference i et fællesskab 	Bemærk at standard kan have flere betydninger: 

Dansk Standard: Et dokument til fælles og gentagen anvendelse, der giver regler, retningslinjer eller karakteristiske træk ved aktiviteter eller ved resultaterne af disse. Dokumentet er fastlagt ved konsensus og vedtaget af et anerkendt organ. 				
instruks 	1.1.2 	procedurebeskrivelse;  	normativ beskrivelse der fastsætter bindende regler for handling 	 				
informativ beskrivelse 	1.2 	 	beskrivelse hvis formål er at oplyse om noget 	 				
vejledning 	1.2.1 	 	informativ beskrivelse hvis formål det er at beskrive en mulig fremgangsmåde 	Vejledninger kan være normative og/eller informative. 				
trækspecifikation 	2 	 	formaliseret repræsentation af et karakteristisk træk ved et attribut-værdi-par 	 				
attributværdi 	2-1 	trækværdi; værdi;  	del af trækspecifikation der kvalificerer indholdet af en attribut 	 				
attribut 	2-2 	træknavn; attributtype; type of characteristics;  	del af trækspecifikation der bestemmer mulige attributværdier 	 				
formål 	3 	 	hensigt med en aktivitet 	'Formål' kan fx være at forebygge, at helbrede, at formidle eller at opnå viden. 

'Formål' siger hvorfor, 'mål' siger hvad. 				
område 	4 	 	struktur der har en ramme 	Fx geografisk område, interesseområde, etisk område.
 
Hvis fx sundhed ses i et økonomisk perspektiv, taler man om 'sundhedsområdet'. Ses det i et fagligt perspektiv, er der tale om 'sundhedsdomænet'. 				
struktur 	4.1+5.1+6.1.5 	 	objekt der består af mindst to entiteter med en indbyrdes ordning 	'System' kan opfattes som et overordnet begreb for 'en afgrænset del af universet', mens 'struktur' er et 'objekt' med en indre orden.
 
Et eksempel på en struktur er den alfabetiske ordning i en ordbog, dvs. ordbogen har en alfabetisk ordning. 

Et mønster er et eksempel på en struktur, der ikke nødvendigvis er afgrænset, men kan udstrækkes endeløst. 				
ramme 	5 	 	struktur der udgør en afgrænsning 	 				
struktur 	5.1+4.1+6.1.5 	 	objekt der består af mindst to entiteter med en indbyrdes ordning 	'System' kan opfattes som et overordnet begreb for 'en afgrænset del af universet', mens 'struktur' er et 'objekt' med en indre orden.
 
Et eksempel på en struktur er den alfabetiske ordning i en ordbog, dvs. ordbogen har en alfabetisk ordning. 

Et mønster er et eksempel på en struktur, der ikke nødvendigvis er afgrænset, men kan udstrækkes endeløst. 				
sundhedsramme 	5.2+6.1.4.4.2-1 	 	ramme for de sundhedsaktiviteter der er henvendt til et individ eller en gruppe af individer 	Disse sundhedsaktiviteter kan fx være forebyggende indsatser. 				
sundhedsvæsen 	5.3 	 	ramme for samfundets administrative organisering af sundhedssektoren 	 				
egenskab 	6 	 	entitet der er konstituerende for en entitet 	Egenskab er noget der kendetegner en entitet. Karakteristiske træk beskriver egenskaber. En entitet udgøres af summen af sine egenskaber. 

En egenskab er altid knyttet til en entitet, mens et træk er knyttet til et begreb. 				
entitet 	6.1 	noget;  	hvad der kan erkendes 	Entiteter kan være: 
● eksisterende (fx en reol, rengøring), tidligere eksisterende (fx en dinosaur, et afladsbrev), eller endnu ikke eksisterende (fx en marsraket, teleportering) 
● materielle (fx en maskine, et stykke papir) eller 
● immaterielle (fx en konversionsrate, en projektplan) og 
● virkelige (fx en væltepeter, en rumraket, rød) eller forestillede (fx en enhjørning, en trold). 				
konsekvens 	6.1.1 	 	entitet der er en følge af en aktivitet 	Eksempel: Politiet gør en indsats for at fange en tyv. Resultatet er at tyven bliver fanget, men samtidig forstuver en betjent foden under jagt på tyven. Dette er en konsekvens, men ikke et resultat. 				
resultat 	6.1.1.1 	 	konsekvens der er en følge af en indsats 	Et resultat er en følge af en indsats og relateret til indsatsens mål. En indsats kan også have konsekvenser, der ikke har noget med målet at gøre (den forstuvede fod i eksemplet nedenfor). 

Eksempel: Politiet gør en indsats for at fange en tyv. Resultatet er at tyven bliver fanget, men samtidig forstuver en betjent foden under jagt på tyven. Dette er en konsekvens, men ikke et resultat. 				
faktor 	6.1.2 	 	entitet der påvirker en aktivitet og dens eventuelle konsekvens 	Faktorer der kan påvirke aktiviteten fodboldkamp og dens resultat: træningstilstand, vejrlig og publikum. 				
aktivitet 	6.1.3 	 	entitet der er forandring 	Udgangspunktet for definitionen er, at 'aktivitet' er 'noget der sker' og 'objekt' er 'noget der er' . 

'Aktivitet' er defineret med inspiration fra begrebet 'perdurant' i DOLCE (A Descriptive Ontology for Linguistic and Cognitive Engineering). 

Definition af 'perdurant' i DOLCE: 
Also known as occurrent, accident or happening. Perdurants are those entities for which only a part exists if we look at them at any given snapshot in time. When we freeze time we can only see a part of the perdurant. Perdurants are often what we know as processes, for example 'running'. If we freeze time then we only see a part of the running, without any previous knowledge one might not even be able to determine the actual process as being a process of running. Other examples include an activation, a kiss, or a procedure. 
Kilde: http://www.loa-cnr.it/DOLCE.html 				
begivenhed 	6.1.3.1 	 	aktivitet der er en enkeltstående helhed 	En begivenhed foregår på et bestemt tidspunkt og på et bestemt sted. 				
handling 	6.1.3.1.1 	 	begivenhed der er hensigtsstyret 	 				
indsats 	6.1.3.1.1.1 	 	handling der er koncentreret og rettet mod et resultat 	En indsats indebærer, at der over et afgrænset tidsrum anvendes (ekstra) ressourcer med henblik på at opnå et resultat. 				
intervention 	6.1.3.1.1.2 	indgreb;  	handling der har til formål at ændre en tilstand eller hindre en igangværende udvikling 	 				
hændelse 	6.1.3.1.2 	incident;  	begivenhed der ikke er hensigtsstyret 	En hændelse finder sted, uden at nogen bevidst har gjort noget for at den skal finde sted. 				
ulykke 	6.1.3.1.2.1 	 	hændelse der medfører skade 	Typisk anvendes ulykke om hændelser, der medfører større skade fx trafikulykke. 				
forløb 	6.1.3.2 	 	aktivitet der består af faser 	Et forløb kan være ordnet, men er det ikke nødvendigvis. Fx kan faserne i nogle uddannelsesforløb følge en bestemt rækkefølge og andre vælges frit. 				
proces 	6.1.3.2.1 	 	forløb hvor hver fase er en følge af den foregående 	Eksempler: 
● Aldring er en proces. 
● Radioaktivt henfald er en proces. 
● Kaffebrygning er en proces og kan inddeles i faserne opvarmning af vand, overrisling af bønnerne m.m. 				
objekt 	6.1.4 	 	entitet der ikke er forandring 	Udgangspunktet for definitionen er, at 'objekt' er 'noget der er' og 'aktivitet' er 'noget der sker'.
 
'Objekt' er defineret med inspiration fra begrebet 'endurant' i DOLCE (A Descriptive Ontology for Linguistic and Cognitive Engineering). 

Definition af 'endurant' i DOLCE:
Also known as continuant, or in some cases 'substance'. Endurants are those entities that can be observed-perceived as a complete concept, at no matter which given snapshot of time. Were we to freeze time we would still be able to perceive/conceive the entire endurant. Examples are material objects, such as an apple or a human, and abstract 'fiat' objects, such as an organisation or the border of a country. 
Kilde: http://www.loa-cnr.it/DOLCE.html 				
redskab 	6.1.4.1 	 	objekt der bruges til at udføre en handling 	Redskaber er som regel udformet til udførelse af en specifik handling. 				
aktør 	6.1.4.2 	actor;  	objekt der deltager i en aktivitet 	Det er ikke alle objekter, der kan være en aktør, fordi ikke alle objekter kan siges at deltage. Nogle objekter vil fx i stedet indgå som redskaber i en aktivitet. 				
individ 	6.1.4.3+6.1.4.4.1.1-1 	 	objekt der er levende 	Fx mennesker og andre dyr. 				
person 	6.1.4.3.1 	menneske; fysisk person;  	individ der er et menneske 	En fysisk person er modsætningen til en juridisk person. 

En person er pr. definition levende. Efter døden er den fysiske krop enten et lig eller undersøgelsesmateriale (ifm. sektion). 				
borger 	6.1.4.3.1.1 	 	person der har pligter og rettigheder i forhold til en kommune, region eller stat 	 				
system 	6.1.4.4 	 	objekt der udgøres af en afgrænset samling af entiteter og relationer mellem disse 	'System' kan opfattes som et overordnet begreb for en afgrænset del af universet, mens 'struktur' er en indre orden. 				
gruppe 	6.1.4.4.1 	 	system hvis entiteter har fælles egenskaber 	 				
gruppe af individer 	6.1.4.4.1.1 	 	gruppe hvis medlemmer er individer 	 				
samfund 	6.1.4.4.1.1.2 	 	gruppe af individer, der lever sammen på en indbyrdes organiseret måde 	Et samfund kan udgøres af en gruppe af mennesker eller andre levende væsner fx myrer (myresamfund). Et samfund består typisk af en større gruppe af individer. 				
samfundssektor 	6.1.4.4.1.1.2-1 	 	del af et samfund der løser samfundsmæssige opgaver inden for et bestemt område 	Fx: Socialsektoren, transportsektoren, miljøsektoren, uddannelsessektoren, landbrugssektoren 				
sundhedssektor 	6.1.4.4.1.1.2-1.1 	 	samfundssektor hvis aktiviteter foregår inden for sundhedsvæsenet 	 				
primærsektor 	6.1.4.4.1.1.2-1.1-1 	 	del af sundhedssektoren hvis aktiviteter foregår uden for hospitalsområdet 	Eks. 
praktiserende læger, det kommunale sundhedsområde. 				
sekundærsektor 	6.1.4.4.1.1.2-1.1-2 	 	del af sundhedssektoren hvis aktiviteter foregår inden for hospitalsområdet 	 				
individ 	6.1.4.4.1.1-1+6.1.4.3 	 	objekt der er levende 	Fx mennesker og andre dyr. 				
målgruppe 	6.1.4.4.1.2 	 	gruppe hvis medlemmer en indsats er rettet mod 	 				
sundhedsvilkår 	6.1.4.4.2 	 	system af faktorer der påvirker et individs eller en gruppe af individers fysiske, mentale og sociale tilstand og trivsel 	 				
sundhedsramme 	6.1.4.4.2-1+5.2 	 	ramme for de sundhedsaktiviteter der er henvendt til et individ eller en gruppe af individer 	Disse sundhedsaktiviteter kan fx være forebyggende indsatser. 				
model 	6.1.4.5 	 	objekt der repræsenterer en entitet ved at besidde en ægte delmængde af dennes egenskaber 	En model kan ligne originalen til forveksling, men den er ikke originalen. En model af Vor Frue Kirke kan have samme form som originalen, men afviger i fx materiale og størrelse. 

Til forskel har en kopi samme egenskaber som originalen. 				
arketype 	6.1.4.5.1 	 	model der danner mønster for entiteter af samme type 	En arketype er en generel model, der kun rummer væsentlige karakteristiske træk. 

I ISO/CEN 13606 defineres arketype snævrere: Archetypes are effectively pre-coordinated combinations of named RECORD_COMPONENT hierarchies that are agreed within a community in order to ensure semantic interoperability, data consistency and data quality 				
struktur 	6.1.5+4.1+5.1 	 	objekt der består af mindst to entiteter med en indbyrdes ordning 	'System' kan opfattes som et overordnet begreb for 'en afgrænset del af universet', mens 'struktur' er et 'objekt' med en indre orden.
 
Et eksempel på en struktur er den alfabetiske ordning i en ordbog, dvs. ordbogen har en alfabetisk ordning. 

Et mønster er et eksempel på en struktur, der ikke nødvendigvis er afgrænset, men kan udstrækkes endeløst. 				
tegn 	6.1.6 	 	entitet der tolkes som henvisende til noget andet 	Eksempler: vækkeurets ringen om morgenen er tegn til, at det er tid til at stå op, erantis er tegn på forår og et skilt med en afbildning af en kvinde er tegn for et dametoilet, slipømhed er et tegn på blindtarmsbetændelse. 				
information 	6.1.6.1 	oplysning;  	tegn der giver mening 	Eksempel: Kileskrifttekster blev skrevet med det formål at give information til dem, der kunne læse kileskrift. Da der ikke længere var nogen, der kunne læse kileskrift, kunne ingen udlede information. Dermed var skrifterne blot tegn. I vore dage findes der folk, som har knækket koden og kan læse kileskrift. Den giver dermed igen information. 				
dokumentation 	6.1.6.1.1 	 	information der indsamles og organiseres med henblik på nyttiggørelse eller bevisførelse 	Dokumentation af en praksis, en sag, et projekt el. lign. kan foretages med forskellige formål, fx styring, vidensproduktion, bevisførelse, læring m.m. 				
begreb 	6.1.7 	 	entitet der udgøres af en unik kombination af træk og som herved definerer en entitet 	Begrebet er den måde vi som mennesker opfatter verden på. Ved hjælp af de karakteristiske træk adskilles begreberne i vores forestilling om verden. 

En tilsvarende instans udgøres af en unik kombination af egenskaber. 				
relation 	6.1.8 	 	entitet der forbinder entiteter 	En relation er forholdet mellem to eller flere entiteter. 				
begrebsrelation 	6.1.8.1 	 	relation der forbinder begreber 	 				
karakteristisk træk 	6.1.9 	træk;  	entitet der er en del af et begreb og som beskriver en egenskab ved de entiteter der udgør begrebets ekstension 	Er en beskrivelse af egenskaben ved en instans. 				
adskillende træk 	6.1.9.1 	 	karakteristisk træk der adskiller et begreb fra sideordnede begreber 	 				
supplerende træk 	6.1.9.2 	 	karakteristisk træk der ikke er nødvendigt for at adskille et begreb fra sideordnede begreber 	 				
kvalitet 	6.2 	 	egenskab der er defineret med henblik på vurdering i en given sammenhæng 	I kvalitetsarbejde er den givne sammenhæng ydelsens eller produktets evne til at opfylde behov eller forventninger. 

I almindelig sprogbrug opfattes 'kvalitet' som et positivt begreb. Her er tilstræbt at lade begrebet være værdineutralt.
 
Et produkts bestanddele og forarbejdning som bestemmende for dets egenskaber, udseende og anvendelighed kaldes også for kvalitet. Som synonym til dette kunne anvendes beskaffenhed. 				
helbredskvalitet 	6.2.1 	 	kvalitet hos et individ eller en gruppe af individer mht. helbred 	 				
rask 	6.2.1.1 	 	helbredskvalitet karakteriseret ved fravær af sygdom 	Begrebet dækker både det at være rask for alle sygdomme og at man kan have haft en sygdom og være blevet rask. Man kan således være rask i forhold til en eller flere sygdomme mens man stadig er syg af en anden. 				
syg 	6.2.1.2 	 	helbredskvalitet hos et individ der har sygdom 	 				
sund 	6.2.2 	 	kvalitet hos et individ eller en gruppe af individer der har optimalt potentiale til at være rask 	Man kan være mere eller mindre sund ligesom det er muligt at være syg selvom man er sund. Optimalt potentiale til at være rask vil sige, at den enkeltes mulighed for at være rask er optimalt. Man kan sørge for ikke at udsætte sig for fx røg, støj og andre risikofaktorer og dermed forhøje sit potentiale. Men det er ikke entydigt hvornår potentialet er optimalt. Fx kan indtagelse af stoffer, der normalt anses for at fremme sundhed, være skadelige for enkelte. 				
usund 	6.2.3 	 	kvalitet hos et individ eller en gruppe af individer der har potentiale til at blive syg 	Man kan være mere eller mindre usund ligesom det er muligt at være rask selvom man er usund. Potentiale til at blive syg vil sige, at den enkeltes mulighed for at blive syg er til stede. Potentialet er højere, hvis man er usund, hvilket også indebærer udsættelse for risikofaktorer. Begrebet dækker også sundhedsvilkår, man ikke selv kan kontrollere fx arvelige anlæg og lign. 

Begrebet er kontekstafhængigt. Fx kan kloakarbejdere anse sig for sunde, mens andre vil anse dem for er usunde pga. de risikofaktorer de udsættes for i deres arbejde. 				
tilstand 	6.3 	 	egenskab ved en entitet der bestemmes af værdierne for et sæt af entitetens egenskaber 	Tilstanden for vand kan fx være: 
egenskab: konsistens - tilstand: flydende, fast, luftformig
egenskab: temperatur - tilstand: varm, kold. 				
sygdom 	6.3.1 	 	tilstand hos et individ der vurderes som værende en negativ følge af fysisk eller mental forstyrrelse hos individet selv 	Det er tilstanden der vurderes, ikke individet.
 
Begrebet indebærer ofte en professionel vurdering med mulighed for diagnose. Enten har man en sygdom og er syg, eller også har man ikke, og er rask. 

Der er forskel på begrebet sygdom som den lidelse, der fremkalder en tilstand (fx lungebetændelse eller tuberkulose) og sygdom som en tilstand, at være syg. Førstnævnte er ikke medtaget i begrebssystemet i denne version. 				
sundhed 	6.3.2 	godt helbred; helse;  	tilstand hos et individ der vurderes som værende fri for negativ følge af fysisk eller mental forstyrrelse hos individet selv 	Det er tilstanden der vurderes og ikke individet.
 
Begrebet er smallere end WHO health, som er udtrykt som en idealtilstand, der omfatter ikke blot frihed for sygdom men også faktorer der ligger uden for sundhedsdomænet jf. ’social well-being’. 

Det har været umuligt at definere tilstanden sundhed uden at relatere det til tilstanden sygdom. Derfor anvendes den ’negative’ formulering ’fri for negativ følge’. 

Det skal bemærkes, at termen ’sundhed’ i nogle sammenhænge benyttes om begreber, der ligger meget tæt op ad denne definition af sundhed, men som belyser en lidt anden kontekst. Et eksempel herpå er, at man inden for folkesundhed benytter termen for en "tilstand hos et individ eller en gruppe af individer karakteriseret ved fysisk, mental og social trivsel”. 				
helbredstilstand 	6.3.3 	helbredsproblem; sundhedstilstand;  	tilstand vedrørende helbred der aktuelt vurderes med henblik på sundhedsintervention 	Synonymet 'sundhedstilstand' benyttedes tidligere for dette begreb. 'Sundhedstilstand' beskriver i dag ofte tilstanden hos grupper af mennesker og ikke individer. 				
helbred 	6.3.3-1+6-4 	 	egenskab hos et individ mht. sygdom og sundhed 	 				
sundhedstilstand 	6.3.4 	 	tilstand af sundheden hos en gruppe 	 				
folkesundhed 	6.3.4.1 	population health status;  	befolkningens samlede sundhedstilstand 	Begrebet folkesundhed blev benyttet i Danmark i 1940'erne og blev relanceret i midten af 1990'erne i forbindelse med stagnationen i udviklingen af danskernes middellevetid. Man kan skelne mellem tilstanden folkesundhed, dvs. befolkningens sundhedstilstand, og arbejdet for at forstå og fremme folkesundheden: folkesundhedsarbejde. Sundhedstilstanden omfatter både fysiske, psykiske og strukturelle aspekter samt fordelingen af sundheden og sygdomsbyrden i befolkningen. 				
mål 	6.3.5 	 	tilstand der tilstræbes som resultat 	Eks.:
"Mit mål med tilværelsen er at være lykkelig". Det er imidlertid vanskeligt at måle, om den tilstand nogensinde bliver opnået.
 
Et operationelt mål kunne være at reducere analfabetisme i en befolkning fra 30% til 15% over en 10-årig periode. 				
helbred 	6-4+6.3.3-1 	 	egenskab hos et individ mht. sygdom og sundhed 	 				
adfærd 	7 	opførsel;  	måde som et individ eller en gruppe af individer udfører en aktivitet på 	'Adfærd' skal her forstås som aktiviteter, der kan iagttages af udøveren selv og/eller andre og som er bunden til en bestemt situation. Vrede, som en person føler, er ikke 'adfærd'. Vredesudbrud er 'adfærd'. 				
inddelingskriterium 	8 	 	dimension der grupperer sideordnede begreber på basis af begrebernes attribut 	I visse sammenhænge anvendes termerne aspekt, dimension og diskriminator. 				
viden 	9 	 	overbevisning der gennem en eksplicit eller implicit begrundelse er sandsynliggjort sand 	 				
metode 	10 	 	struktureret måde at udføre en handling på